Chablijev pochádza z Osetska a po rozpade Sovietskeho zväzu ho osud zavial na Slovensko. Zarobil peniaze na výrobe televízorov najprv na Slovensku, potom v Poľsku, ale nezaprel v sebe muža, čo korení v zemi tak hlboko ako vinič. Jeho podnikateľské začiatky a manažérska kariéra sa spájali s poľnohospodárstvom a potravinárstvom, v pôde videl a vidí zrod a záruku pokračovania života.
Slovensko s panorámou hôr a viníc na ich teplých úbočiach pripomínalo Chablijevovi rodný Kaukaz. Vraví, že všetci v Európe obdivujú Švajčiarsko. Navštívil ho veľa ráz, ale jemu vždy viac imponoval horúci slovenský naturel veľmi podobný temperamentu Osetov.
Srdce rozhodlo, že sa usadil v Malých Ripňanoch a začal tu budovať svoj sen o sebestačnom hospodárstve, kde bude dorábať nielen obilie, ktoré premení na múku a tú na cestoviny, alebo z mlieka vyrobí vynikajúci syr, ktorý bude partnerom ohnivého vína z vlastnej vinice.
Majú to, čo iní nemajú
Časť snov – vinárskych a vinohradníckych predovšetkým – sa Chablijevovi podarilo uskutočniť. Ostatné čakajú na príhodnejšiu chvíľu a väčšie pochopenie ľudí, ktorí vedú slovenský agrárny rezort. Vraví, že čas pravdy, keď Slovensko zistí, že sa prestalo starať o svoju potravinovú sebestačnosť, sa blíži.
"Nemožno sa donekonečna spoliehať na zvyšky z bohatého cudzieho stola, treba sa starať o to, aby sa krajina uživila vlastnými produktmi, najmä keď na to má. Slovensko sa v minulosti predsa vždy nakŕmilo samo,“ hovorí Chablijev.
Jeho hospodárstvo v Malých Ripňanoch prosperuje. V lete zobral Chablijev vynikajúcu úrodu potravinárskej pšenice a ešte lepšiu tvrdej cestovinárskej, teraz sa teší z úrody kukurice, no najväčšiu radosť mu robí v posledných piatich rokoch vysadený vinohrad.
Nemožno sa donekonečna spoliehať na zvyšky z bohatého cudzieho stola, treba sa starať o to, aby sa krajina uživila vlastnými produktmi, najmä keď na to má.
Očakáva úrodu okolo tisíc ton hrozna, z čoho nemalú časť predstavuje moravská odroda Pálava. Chutí nielen jemu, ale aj veľkému zástupu milovníkov krásneho aromatického vína. Príjemnú vôňu zdedilo po prvom z rodičov Tramíne červenom, sviežosť a mäkkosť po odrode Müller Thurgau. "Trh po Pálave stále baží, nikto jej nemá na Slovensku toľko ako Vinum Nobile,“ pyšne poznamená Vladislav Chablijev.
Potom obráti pozornosť na ešte väčšiu zriedkavosť – na víno z odrody Hibernal. Viac ju poznajú Moravania, ktorí Hibernal pestujú na vyše 30 hektároch. Na Slovensku je kríženec odrody Seibel (Chancellor) a Rizlingu rýnskeho veľká vzácnosť. U Chablijeva rastie na dvoch hektároch a jeho plocha sa najmenej zdvojnásobí. Sú na to dva dôvody. Jednak táto interšpecifická odroda spĺňa nároky ekologizácie poľnohospodárstva, pretože si poradí s chorobami s minimálnymi nárokmi na chemickú ochranu a dobre odoláva chladu. Jednak má zaujímavý aromatický a chuťový profil.
Vladimír Köplinger, rodák z Modry, ktorý našiel vinohradnícky domov vo Vinum Nobile, vraví, že tohtoročný mušt Hibernalu vonia nektárinkou. "Dorobíme víno vyvážené, plné, aromatické, s ušľachtilosťou rizlingu. Bude to víno, ktoré posunie spotrebiteľa k novým obzorom. Hibernal je veľmi plastický, lebo sa dá spraviť na sucho, na sladko, s výraznejšou aromatickou črtou, jednoducho je to odroda s veľkým rozvojovým potenciálom, dá sa s ním dobre pracovať vo vinohrade aj v pivnici.“
Kto je géniom priestoru
Chablijev podotkne, že víno je zrkadlom priestoru a ľudí, ktorí sa starajú o vinohrad a pivnicu. Pahorkatina nad Malými Ripňanmi a Čermanmi, kde sú vysadené vinice Vinum Nobile, je v zovretí dvoch pohorí. Zo západnej strany sa tiahne Považský Inovec a oproti z východnej ho ohraničuje hrebeň Tribeča. Keď sa rozostúpi jesenná hmla a vzduch je v babom lete priezračne čistý, otvorí sa zo žltočervených vinohradníckych pahorkov pohľad do úrodnej krajiny. Do čistého povetria akoby zo zeme sálala energia pôdy naakumulovaná do všetkých plodov, ktoré tu človek dorába – obilia, kukurice, repy, ovocných stromov, napríklad aj čoraz vzácnejších orechov a, pravdaže, vína.
Víno bolo vždy mokom, v ktorom sa prelínali kultúry a poznanie mnohých národov a tento veľký človečenský príbeh pokračuje vo Vinum Nobile.
Chablijev vysadil na dvoch hektároch orechy kráľovské. Aj o ne sa stará Vladimír Köplinger. Ich ochrana pred škodcami je témou jeho doktorandskej práce. Vinohrady a orechový sad sú cez prácu mladého doktoranda experimentálnym pracoviskom Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre. Bodaj by Slovensko malo čo najviac takýchto prepojení medzi praxou a výskumom.
Na šikovných ľudí má Chablijev nos. Víno začal spracúvať pod vedením Alfréda Havlasa, technológa, ktorý dozrel vo Vinárskych závodoch Nitra, dnes manažuje spolu s ním vinársky tím Lillia Misikova, nadaná vinárka spod Kaukazu. Víno bolo vždy mokom, v ktorom sa prelínali kultúry a poznanie mnohých národov a tento veľký človečenský príbeh pokračuje aj vo Vinum Nobile.
![Lília Misiková a Vladislav Chablijev.](https://ipravda.sk/res/2022/12/07/thumbs/lilia-misikova-vladislav-chablijev-nestandard1.jpg)
Chablijev dáva do pozornosti predovšetkým starostlivosť o vinice. Platilo a platí, že víno sa rodí vo vinohrade. "Teraz sa ukazuje, že štedré investície do vinohradov, techniky – hrozno zberáme najmodernejším kombajnom, ktorý stál 350-tisíc eur, prinášajú efekt. Ale na druhej strane sú prísne kalkulácie, rozpočet, ktorý musí Köplingerov tím dodržať, aby sme vyrobili kilogram hrozna efektívne a mohli konkurovať nielen slovenským, ale najmä dovážaným vínam,“ hovorí Vladislav Chablijev.
Vinica sa dostáva do obdobia optimálnej rodivosti. Produkcia nad desať ton hrozna priemerne po hektári vo Vinum Nobile nie je problém. Kombajnový zber rozťal gordický uzol s nedostatkom vytrvalých, ochotných a fyzicky odolných zberačov hrozna. Špičkový francúzsky kombajn robí spoľahlivo a garantuje nielen výkon, ale aj kvalitu muštu. Tu je odpoveď na otázku, prečo sa darí Chablijevovej značke vín, symbolom ktorej je zlatý orol vznášajúci sa nad krajinou. Mladé vinárstvo s dobrým vinohradníckym zázemím je produktívne, efektívne a jeho vína sú chutné, cenovo prístupné.
Pomôž si, človeče…
Mohlo by to byť ešte lepšie, keby slovenskí vinohradníci dostávali aspoň takú podporu, ako ich zahraničná konkurencia. Chablijev porozpráva, ako pochodili so žiadosťou o dotácie na založenie vinohradu. Nežiadali podporu ani na celú výmeru, len o časť. Od podania žiadosti ubehli tri roky, no nie a nie dostať sa k dotácii.
"Ako máme konkurovať Čechom, nehovoriac už o Rakúšanoch, kde všetko a načas dostanú. Na Slovensku je všetko inak. Čakaj, dohaduj sa a možno niekedy v budúcnosti aj niečo dostaneš,“ porovnáva postavenie slovenských a zahraničných vinohradníkov Chablijev.
Úradom, ktovie prečo, všetko dlho trvá. Pracovníci Ústredného kontrolného a skúšobného ústavu poľnohospodárskeho by mali preveriť, či vinohrad, ktorý sa uchádza o podporu, žiadateľ vysadil. Žiadosť je podaná, vinohrad rodí, len tí, čo majú veci skontrolovať, neprichádzajú… Pôdohospodárska platobná agentúra sa očisťuje od korupcie, reštrukturalizuje a čas uteká. Nervozita medzi vinohradníkmi, ktorí zainvestovali do viníc, rastie. Peniaze minuli a podpora neprichádza… Jedno slovenské príslovie hovorí: Pomôž si, človeče, aj Pán Boh ti pomôže. Ešte pred pandémiou koronavírusu Vinum Nobile predstavilo svoje vína na prestížnych zahraničných výstavách. Poslalo ich do Viedne, Paríža, Londýna, Madridu aj na druhý koniec sveta do Šanghaja.
![Kombajn spoľahlivo nahradí zberačov.](https://ipravda.sk/res/2022/12/07/thumbs/kombajn-vino-nestandard1.jpg)
"Viete, čo bolo pozoruhodné? Gruzínsko či Moldavsko, malé chudobné krajiny, štedro podporili každé zahraničné vystúpenie svojich vinárov. My sme všetko kryli z vlastných zdrojov a pritom sme dobre reprezentovali Slovensko,“ porovnal počínanie krajín bývalého východného bloku s veľkou vinárskou tradíciou Chablijev. Ukáže na stenu, ktorá je posiata diplomami potvrdzujúcimi zlaté medaily z rôznych vinárskych šampionátov.
S vínom, keď na to príde, sa honorácia štátu rada chváli. Spomeňme si na návštevu Slovenska nedávno zosnulej britskej kráľovnej Alžbety II. alebo stretnutie Bush-Putin v Bratislave či iné hlavy štátov. Všetci boli prekvapení vynikajúcou kvalitou mokov. Na reálnu podporu vinohradníctva však akosi nedochodí. Kedysi Slovensko zásobovalo vínom celú českú časť spoločného štátu. Vyvážalo tam aj mäso. Už roky ho dováža, lebo sú pozatvárané farmy ošípaných a dobytka.
Teraz sa vinohradníci vyhrážajú, že začnú klčovať vinice. Nemožno sa spoliehať len na iniciatívu zapálených vinohradníkov, víno na trhu zápasí nielen umením vinárov, ale aj otvorenými či skrytými podporami, ktoré ho konkurencii umožňujú ponúkať lacnejšie. Vinum Nobile predáva víno v obchodných sieťach, vo vinotékach aj v malej predajni priamo v Malých Ripňanoch.
"Chodili sme do sveta, aby sme upozornili na kvalitu slovenského vína, ale vari najdôležitejšie je sústrediť sa na vlastný trh. Dobre sa míňa. Do našej dediny jazdí chlapík, ktorý pravidelne nakúpi víno za tristo eur vrátane špeciálnych výberov. To je pre mňa vysvedčenie, že robíme dobré vína, že práca, do ktorej sme sa pustili, stojí za to,“ hovorí Vladislav Chablijev. A dodá: "Víno je viac než len nápojom prinášajúcim potešenie a povznesenie ducha. Víno mení a kultivuje krajinu, celú spoločnosť.“
Na to by sme nemali zabúdať.