![Pochybné analýzy šéfa Útvaru hodnoty za peniaze...](https://ipravda.sk/res/2018/08/14/thumbs/andrej-kiska-a-stefan-kiss-nestandard1.jpg)
Denník Pravda už vtedy upozorňoval, že daný výpočet je nepresný a lacná výstavba by v skutočnosti poškodila Prešovčanov. Podľa najnovších údajov sa naozaj potvrdilo, že úspora bola umelo nafúknutá a Kiska sa zapojil do politického boja na základe zlých údajov.
Úspory totiž nepresne počítali s tým, že na obchvat Prešova bude stačiť dvojprúdovka pri premávke 10-tisíc áut denne a na štvorprúdovku vraj treba 20-tisíc áut. Útvar hodnoty za peniaze pri rezorte financií však pri analýzach nezohľadnil už vlani známy odhad, že podľa aktualizácie dopravného modelu sa na diaľnici D1 predpokladala intenzita približne o 50 percent vyššia oproti pôvodným očakávaniam z roku 2015. Tieto údaje teraz diaľničiari potvrdili s tým, že po obchvate bude jazdiť viac ako 20-tisíc vozidiel za deň.
Obchvat D1 sa aktuálne napokon stavia ako štvorprúdovka. Ak by sa však štát držal pochybných analýz a fiktívnych úspor, na ktoré poukazoval aj Kiska, dvojprúdová diaľnica by Prešovu nestačila.
"Na diaľnici D1 Prešov, západ – Prešov, juh predpokladáme v roku 2025 približne 20-tisíc vozidiel v profile, teda tam aj späť, za 24 hodín, v roku 2035 intenzita stúpne na 23-tisíc áut. Na rýchlostnej ceste R4 (severný obchvat Prešova, pozn. red.) predpokladáme v roku 2025 približne 14– až 18-tisíc vozidiel v profile za 24 hodín, a v roku 2035 intenzita narastie na 17– až 23-tisíc,“ povedala hovorkyňa Národnej diaľničnej spoločnosti Michaela Michalová.
Prešovská radnica bola vlani rozčarovaná z analýzy, podľa ktorej mal byť obchvat len v polovičnom profile. Na analýzu poukazoval aj prezident Kiska, ktorý sa tento rok v máji stretol aj s jej autorom Štefanom Kiššom, šéfom Útvaru hodnoty za peniaze pri rezorte financií. Na otázku, či by Prešovu na D1 a R4 stačili dvojprúdovky, včera Kiska cez svojho hovorcu priamo neodpovedal.
![Prešovský obchvat vznikne z diaľnice D1 a...](https://ipravda.sk/res/2018/08/14/thumbs/obchvaty-presova-nestandard1.jpg)
"Prezident Andrej Kiska napísal ministrovi financií Kažimírovi list, kde sa ho pýtal na výsledky analýzy hodnoty za peniaze pri stavbe obchvatu. Posudzovať efektívnosť výdavkov je podľa prezidenta povinnosť zodpovedných politikov, ktorí narábajú s peniazmi daňových poplatníkov, a zaviazala sa k tomu sama vláda. Vďaka tomu, že sa tak stalo, na mnohých projektoch sa ušetrili milióny eur,“ povedal hovorca prezidenta Roman Krpelan.
Kišš z Útvaru hodnoty za peniaze (ÚHP) vlani zverejnil analýzu, podľa ktorej by „v ideálnom svete“ mali pri treťom najväčšom meste na Slovensku vzniknúť v polovičnom profile diaľnica D1 spolu s rýchlostnou cestou R4. Severný obchvat na R4 navyše mal byť trasovaný východným smerom aj napriek tomu, že na prípravu severného obchvatu diaľničiari minuli milióny eur. V prípade východného variantu sú v jeho blízkosti soľné bane, a prešovská radnica tvrdí, že územný plán s výstavbou rýchlostnej cesty východne od Prešova nepočíta. Polovičné obchvaty mala doplniť cesta prvej triedy I/68 vedúca zo severu na juh spolu s ďalšími opatreniami vo vnútri mesta.
Úradník si chybu nepriznal
Napriek tomu, že Kišš v analýze sám ako šéf ÚHP píše, že v ideálnom svete by úspora dosiahla 450 miliónov eur, k tomuto údaju sa teraz nehlási. "ÚHP nikdy nekomunikoval úsporu 450 mil. eur. Potenciálny polovičný profil okolo Prešova by si totiž vyžiadal ďalšie dopravné riešenia, ktoré by časť ušetrených prostriedkov pohltili. Aj v tomto prípade sme pri výpočtoch vychádzali z najlepších dostupných dát. ÚHP inicioval a spolupracoval na novom dopravnom modeli pre mesto Prešov. Výsledkom je dopravný model NDS, ktorý spĺňa vysoké kvalitatívne štandardy. S týmito dátami sme pracovali aj pri našom hodnotení,“ reagoval Kišš. Ten už vlani tvrdil, že údaje o vyššej intenzite dopravy, pre ktorú nebolo možné počítať s polovičným profilom, jeho analytici vraj nemali. Denník Pravda tieto údaje mal a aktuálne vyššie očakávané toky áut potvrdila aj NDS. Na otázky, či teda ÚHP spravil pri analýze chybu a uznáva, že Prešov potrebuje štvorprúdovky a nie obchvat v polovičnom profile, Kišš neodpovedal.
![Tunel Prešov na úseku D1 Prešov, západ -...](https://ipravda.sk/res/2018/08/14/thumbs/d1-presov-zapad-presov-juh-nestandard1.jpg)
Prešovská radnica o očakávaných tokoch dopravy vie. "Momentálne sa v Prešove spracováva Stratégia udržateľnosti a rozvoja dopravy v meste Prešov, v rámci ktorej bol urobený hĺbkový dopravný výskum. Výsledky tohto výskumu boli poskytnuté aj Národnej diaľničnej spoločnosti, takže čísla, ktoré Národná diaľničná spoločnosť uvádza, sú momentálne najaktuálnejšími údajmi, preto ich možno pokladať za hodnoverné,“ povedal viceprimátor Prešova Štefan Kužma.
Šéf Výskumného ústavu dopravného v Žiline Ľubomír Palčák už v minulom roku pre Pravdu povedal, že podľa aktualizácie dopravného modelu aj po zohľadnení využívania obchvatu Prešovčanmi sa na diaľnici D1 predpokladá intenzita približne o 50 % vyššia oproti predpokladom z roku 2015. Výsledky potvrdili dané predpoklady.
Severný obchvat Prešova to nemá ešte isté
Snahy o zmenu koncepcie obchvatu prišli vlani v čase, keď prebiehala súťaž na zhotoviteľa úseku D1 Prešov, západ – Prešov, juh s tunelom Prešov v plnom profile. Tender vyhralo konzorcium spoločností Eurovia, Doprastav a Metrostav, ktoré ponúkli za výstavbu 7,87 kilometra dlhého úseku cenu 356 miliónov eur. Súčasťou úseku je 2,2 kilometra dlhý tunel spolu s dvoma diaľničnými križovatkami. Na jednu z nich sa počíta s napojením severného obchvatu na rýchlostnej ceste R4. V prípade, ak by štát chcel začiatkom minulého roka zmeniť výstavbu juhozápadného obchvatu na polovičný profil, musel by zrušiť súťaž a vyhlásiť ju nanovo. V takom prípade by sa realizácia výstavby odsunula minimálne o jeden rok.
Prešov pritom patrí k mestám s najhoršou dopravnou situáciou na Slovensku. Nespokojní obyvatelia na alarmujúcu situáciu niekoľkokrát upozorňovali blokádou ciest. Priamo cez mesto prechádza tranzitná doprava zo všetkých smerov. V júli minulého roku po piatich rokoch výstavby dostali vodiči v Prešove možnosť využívať úsek cesty prvej triedy I/68, tzv. malý obchvat Prešova, čím sa čiastočne odľahčila doprava v meste. Na konci júla sa začalo s razením tunela Prešov. Diaľničiari očakávajú, že prerazený bude v lete budúceho roku. Celý úsek má byť hotový v roku 2021.
Sídlisko drvia kamióny
Podľa celoštátneho sčítania dopravy z roku 2015 po ceste prvej triedy I/18 jazdí viac ako 30-tisíc automobilov každý deň. Cez najväčšie prešovské sídlisko denne prechádza 3-tisíc tranzitujúcich nákladných áut. Obyvatelia sú vystavení neustálemu hluku.
Štát nakoniec nepristúpil k realizácii východného variantu obchvatu na rýchlostnej ceste R4, ktorého realizácia by bola náročná a jeho príprava by sa musela začať od nuly. Východný variant by v príprave za severným zaostával niekoľko rokov. Navyše na diaľnici D1 by vznikla diaľničná križovatka, na ktorú by sa rýchlostná cesta R4 nenapojila. Na konci minulého roka rezort dopravy vyhlásil tender na výstavbu prvej etapy severného obchvatu, ktorý bude dlhý 4,3 kilometra. Rýchlostná cesta vznikne v plnom profile. Diaľničiari očakávajú, že tender bude ukončený do konca tohto roka.
Na druhú etapu severného obchvatu s dĺžkou 10,2 kilometra aktuálne štát zhotoviteľa nehľadá. V súčasnosti nie je známe, či dokončenie severného obchvatu vznikne v plnom profile, alebo si vodiči budú musieť vystačiť len s jedným pásom rýchlostnej cesty v každom smere. Konečné rozhodnutie vzíde z rokovaní rezortu dopravy s ÚHP. Výkup pozemkov prebieha pod plným profilom diaľnice.
Ľubomír Palčák už v minulom roku odhadoval, že kombinácia diaľnice D1 a rýchlostnej cesty R4 odbremení cesty vo vnútri mesta až o 50 percent. Samotný juhozápadný obchvat má odľahčiť dopravu v meste od 11 do 25 percent.
Na cestách je o tretinu áut viac
Rozhodnutie o zmene koncepcie diaľnice D1 v úseku Prešov, západ – Prešov, juh z plného na polovičný profil mohlo byť nebezpečným precedensom. Analytici by mohli následne odporúčať stavať aj iné úseky diaľnic a rýchlostných ciest v polovičnom profile. Diaľnica D1 je pritom základnou diaľničnou kostrou Slovenska. Na výstavbu čaká ešte diaľničný úsek D1 Turany – Hubová. V danom úseku na ceste prvej triedy I/18 sa v roku 2015 pohybovali intenzity dopravy na úrovni 17,8 tisíca automobilov denne.
Počet áut na slovenských cestách spolu s intenzitou dopravy pritom neustále narastá. Ku koncu júna tohto roka bolo podľa štatistík rezortu vnútra na Slovensku evidovaných 3,15 milióna vozidiel, z toho 2,27 milióna osobných. Za posledných desať rokov na slovenských cestách pribudol celkovo až 1 milión áut.