Kým teraz sa Žilinou prechádza, respektíve popri Váhu sa mesto obchádza zo severu, po novom sa pri Hričovskom Podhradí diaľnica odkloní na východ a južne od Žiliny zamieri cez Lietavskú Lúčku do spomínaného tunela a ďalej na východ. Bez tunela pri Višňovom diaľnica na východ nebude. Tunel má byť vraj do roku 2017, zvyšná časť medzi Martinom a Prešovom o rok skôr. Realita na Slovensku však môže byť iná. Pri Višňovom ide o to, postaviť dve 7–kilometrové rúry za päť rokov. Na východe sa však napríklad stavalo Branisko – jedna pre vodičov funkčná 5–kilometrová rúra – sedem rokov.
![Chýbajúce úseky na D1](https://ipravda.sk/res/2011/11/09/thumbs/128059-dialnica-d1-mapa-nestandard1.jpg)
(kliknutím zväčšíte)
Na mieste budúcej diaľnice, pri dedinke Višňové, bola už v minulosti stiahnutá ornica. „Vzorová“ nadväznosť prác pri stavbe diaľnic na Slovensku však spôsobila, že teraz sa úseky bez ornice hľadajú ťažšie. Sú už totiž dávno zatrávnené a miestni ľudia tak môžu na miesto budúcej kľúčovej cestnej tepny chodiť pokojne po trávu pre domáce zvieratá. Niektorí miestni cestou nie sú vôbec nadšení.
"Ľuďom, ktorým pôjde cesta poza domy a znehodnotí tak ich susedné pozemky, s diaľnicou nesúhlasia.
Vo všeobecnosti si však ľudia z obce uvedomujú, že diaľnica je potrebná," opisuje nálady starostka Višňového Marta Brezovská.
![Takto sa stavia diaľnica - zľava stiahnutá...](https://ipravda.sk/res/2011/11/09/thumbs/128053-severna-d1-dialnica-nestandard1.jpg)
Štart výstavby tunela mešká už osem rokov
Úsek s tunelom Višňové má vydané stavebné povolenie, vyvlastnené sú všetky pozemky, vyrúbané stromy a prieskumnú štôlňu postavila nemecká firma Hochtief ešte v rokoch 1998 až 2002. Tunel sa následne mal začať stavať v roku 2003, neskôr v roku 2007, potom v roku 2011 a teraz štát najnovšie sľubuje termín jeseň budúceho roka. Ako vždy, tak aj teraz je otázne, či budú peniaze. Tunel má stáť až 900 miliónov eur.
„Predpoklad vypísania súťaže pre úsek D1 Lietavská Lúčka – Višňové – Dubná Skala je december tohto roka, pod podmienkou zaisteného financovania,“ opisuje hovorca Národnej diaľničnej spoločnosti Marcel Jánošík.
Okolo veľkých peňazí sa točí veľká politika. Vládnutie už láka terajšiu opozíciu, ktorá by chcela stavať cez verejno–súkromné PPP projekty, čím by sa diaľnica zaplatila neskôr. Smer hovorí, aby sa to už nechalo na vládu, ktorá vzíde z marcových volieb. Ministerstvo dopravy pod patrónom KDH chce, naopak, stavať cez eurofondy a lákavý tender na staviteľa chce ešte stihnúť. Ale od politiky späť do reality. Za humnami ľudí z Višňového je stále lúka. Ako by to vyzeralo, keby sa stavalo? Stačí si zájsť o 180 kilometrov ďalej na východ do Spišského Štvrtka pred Levočou.
![Stará a nová cesta. Na obrázku je úsek pri...](https://ipravda.sk/res/2011/11/09/thumbs/128054-severna-d1-dialnica-nestandard1.jpg)
Ako to vyzerá, keď sa stavia
Pri Spišskom Štvrtku je už z diaľky jasné, že sa blížime k úseku, kde sú naplno rozbehnuté stavebné práce a kde reálne kontúry dostáva nová diaľnica. Míňame nákladné tatrovky naplnené až po okraj zeminou a v okolí to hučí ako v úli. Sme na úseku Jánovce – Jablonov, ktorý je rozdelený na dve časti.
„Zemné práce sú rozbehnuté v celej trase D1, odhumusovanie trasy bude dokončené do konca roka 2011, postupne sa realizuje sanácia podložia telesa diaľnice po úsekoch rozdelených v zmysle navrhnutej projektovej dokumentácie. Následne sa začínajú práce na realizácii násypov,“ opisuje Jánošík.
Prvá časť cesty sa stavia už od júna tohto roka pod taktovkou Váhostavu a práce tu značne postúpili. V lete sa najskôr vytýčila trasa podľa projektu výstavby a celý úsek prešiel pasportizáciou. Zjednodušene povedané, stavební odborníci prešli doslova meter po metri, spísali a odfotografovali každé miesto, ktoré by sa vplyvom otrasov či prepravy materiálu mohlo poškodiť. Statici dokonca navštívili aj každý dom v obci a skontrolovali steny, či už teraz nie sú popraskané.
V Spišskom Štvrtku sa počas našej návštevy napríklad pripravovali na odstrel horniny. Od začatia prvého výkopu tam prebieha aj archeologický výskum. Ten môženeraz priniesť zaujímavé objavy a v konečnom dôsledku aj pozdržať ďalšie práce. Prieskum prebieha tak, že špeciálny bager doslova „olizuje“ zeminu a sťahuje milimetrové vrstvy pôdy, aby nedošlo k porušeniu nálezu. Po každom takomto stiahnutí nastúpi tím archeológov, ktorí posúdia, či je potrebný hlbší zárez. Ak napríklad objaví archeológ nejakú vzácnu vykopávku, miesto si označí a stavebné stroje sa musia presunúť do inej časti.
![Od Spišského Štvrtka ide nová diaľnica ďalej...](https://ipravda.sk/res/2011/11/09/thumbs/128055-severna-d1-dialnica-nestandard1.jpg)
Vykopávky výstavbu nebrzdia
Na úseku pri Levoči takto objavili osadu najstarších Slovanov z obdobia druhej polovice 6. až začiatku 7. storočia. Archeológovia označili tento nález za slovenský unikát a vraj ani sami nedúfali, že spišské zeme odhalia takúto vzácnosť.
Okrem iného našli keramiku, kamenné brúsky, zvieracie kosti a zvyšky spálených driev z konštrukcie domov. O pár metrov ďalej dopravu usmerňujú stavbári a striedavo púšťajú najskôr jeden smer, potom opačný. Stavajú sa totiž prístupové a dočasné cesty pre stavbu, respektíve obchádzkové trasy. Na prekládku čaká aj cesta pri Spišskom Štvrtku, kde sa začne stavať most, ktorý pôjde ponad diaľnicu D1.
Keď sú prístupové cesty hotové, upraví sa podložie a na rade je sanácia rôznych typov. Napríklad sa vymení podložie pod násypom zo štrkodrviny alebo sa podložie vápni. Tu sa použije zemná fréza, ktorou sa premieša vápno so zeminou a následne sa valcuje cestným valcom.
Tento spôsob sme mali možnosť vidieť na konci úseku pri Levoči.
Ďalší sanačný typ je priečne konsolidačné rebro. Je to priečny zárez do hĺbky približne pol druha metra a široký jeden meter. V spodnej časti ho vystelú geotextíliou a naplnia štrkodrvinou, ktorá funguje ako drenáž. Nakoniec sa na diaľnici založia mostné objekty, teda navŕtajú sa veľkopriemerové pilóty a štetovnicové steny, ktoré prenesú zaťaženie do väčšej hĺbky. Do konca roka ešte stavbári stíhajú preložiť vodovodné a plynové potrubia, telefónne a diaľkové káble.
Práce zatiaľ napredujú míľovými krokmi a po úseku Jánovce – Jablonov prejdú autá už v roku 2014. Síce je celá obec zahalená v prašnom opare, miestni vedia, že diaľnica regiónu nesmierne pomôže a ťažké kamióny ich už nebudú strašiť.
Levočania sú k ceste skeptickí, aj keď sa už stavia. Cesta sa totiž roky odkladala, čo ľudí presvedčilo, že sľubom netreba veriť. „Ale hádam teraz, keď už diaľnica bude, zníži sa nezamestnanosť v meste. Tu nie je kde pracovať. Pomôže to však aj kultúre či športu,“ myslí si jeden z Levočanov Peter Tkáč. Premávka cez Levoču sa po dobudovaní diaľnice zmierni a bezpečnosť na cestách zvýši.
![Diaľničný tunel Višňové bude v smere na východ...](https://ipravda.sk/res/2011/11/09/thumbs/128056-severna-d1-dialnica-nestandard1.jpg)
Medzi Strečnom a Spišom
Zvýšiť bezpečnosť na cestách je najsilnejšie heslo posledných rokov aj pri argumentoch pre tunel Višňové. Tunelom autá v smere od Žiliny vyjdú až v Dubnej Skale za obávaným Strečnom. Takéto riešenie sa muselo prijať, keďže doliny v okolí Váhu sú príliš úzke na kvalitnú štvorprúdovku. Zníži sa aj počet vážnych dopravných nehôd, často smrteľných, a predíde sa niekoľkohodinovým zápcham.
Pri Martine, na najpotrebnejšom úseku zo všetkých chýbajúcich, Dubná Skala – Turany, sa tiež začne pracovať čo nevidieť. Denne prejde touto cestou takmer 27–tisíc áut, z toho 8–tisíc nákladných. Za Dubnou Skalou vedie teraz len „dvojprúdovka“ a úsekov, kde by sa dalo bezpečne predbiehať, je naozaj ako šafranu.
Žilinský Váhostav, ktorý diaľnicu postaví za 138 miliónov eur, už pripravuje vytýčenie trasy, geodetické zameranie či jej odhumusenie. Pozemné práce by mali byť hotové do konca tohto roka.
Pár kilometrov pred Ružomberkom má stáť ďalší diaľničný úsek, mimoriadne sporný a diskutovaný Turany – Hubová. Minister dopravy, minister životného prostredia a ochranári prírody sa nevedia dohodnúť, aký variant diaľnice by bol pre okolitú prírodu najvhodnejší.
Najskôr bol vybraný údolný variant, kde sa už začali aj prípravné pozemné práce, pretože z dopravného a ekonomického pohľadu je to výhodnejšie riešenie.
![Na obcou Višňové južne od Žiliny je ornica z...](https://ipravda.sk/res/2011/11/09/thumbs/128057-severna-d1-dialnica-nestandard1.jpg)
Tunel alebo pitná voda?
Ochranári však presadzujú tunelový variant a ak im Európska komisia dá za pravdu, na úseku sa postaví šesť kilometrov dlhý tunel Korbeľka. Tunelové riešenie však podľa ministerstva dopravy ohrozuje zdroj pitnej vody Teplička. Európska komisia zatiaľ definitívne nerozhodla a tak sa čaká aj s vypísaním verejnej súťaže. Viac jasnosti, ako sa komisia nakoniec rozhodne, má priniesť stretnutie slovenského ministra dopravy s eurokomisárom pre životné prostredie.
Meškajúci ortieľ komisie však nespomaľuje práce na ostatných úsekoch. Prašné cesty a ťažké stroje sa stanú čochvíľa súčasťou aj 15–kilometrového úseku z Hubovej do Ivachnovej, odkiaľ je už diaľnica dávnejšie hotová. Aj tu pod Chočskými vrchmi vyrastie popri Ružomberku tunel Čebrať. Síce len dvojkilometrový, ale vodiči, ktorí cestujú denne z okolitých dedín do Ružomberka a strávia niekedy aj polhodinu v zápche, si vydýchnu. Verejná súťaž na úsek Hubová – Ivachnová je vyhlásená, stavebné firmy sa o zákazku s predpokladanou cenou 507 miliónov eur pobijú v januári v roku 2012.
Komplikácie pri Prešove
Na konci diaľnice medzi Martinom a Prešovom je posledným úsekom 11–kilometrová cesta z Fričoviec do Svinej. Na ceste k nemu treba ísť zo Spiša cez takmer päť kilometrový tunel Branisko.
Diaľnica má odľahčiť dopravu v obciach Hendrichovce, Bertotovce a Chminianska Nová Ves.
Denne sa týmito obcami premelie vyše 14–tisíc áut. Stavať sa tu malo podľa odhadov ministerstva dopravy koncom tohtoročného leta, ale pre komplikácie vo verejnej súťaži sa stavba odkladá. Zatiaľ je teda v obidvoch obciach ticho a po známkach stavebných prác ani stopy.
V tendri dalo najlacnejšiu ponuku na 99 miliónov eur konzorcium Hant BA DS a Cestné stavby Liptovský Mikuláš. Pre ruskú referenciu bolo však z tendra vylúčené. Možnosť stavať tak dostal druhý v poradí, Doprastav, ktorý spolu so Strabagom ponúkol rozpočet o 13 miliónov eur vyšší.
Niekoľko čísiel z chýbajúcich úsekov diaľnice | |
27-tisíc áut | prejde denne na úseku Dubná Skala – Turany |
8-tisíc | z toho je nákladných vozidiel |
138 miliónov | eur je suma, za ktorú tento úsek diaľnice postaví žilinský Váhostav |
14-tisíc | áut denne prejde východoslovenskými obcami Hendrichovce, Bertotovce a Chminianska Nová Ves |